EU AI Act - få et overblik over datoerne for anvendelse
![EU AI Act - få et overblik over datoerne for anvendelse](https://jurainfo.dk/storage/3925/conversions/growtika-f0JGorLOkw0-unsplash-medium.jpg)
EU's nye dual-use Forordning 2021/821 er en omarbejdning af den tidligere dual-use forordning. Omarbejdningen er et udtryk for EU's ønske om at styrke fællesskabets eksportkontrol − særligt fra et menneskerettigheds-perspektiv − og sikre, at lovgivningen holder trit med den teknologiske udvikling.
Den gældende forordnings opbygning og systematik er bevaret, men omarbejdningen medfører væsentlige ændringer på en rækker punkter, der gennemgås i det følgende.
Skærpet kontrol med eksport af cyberovervågningsudstyr
Et særligt fokusområde for den omarbejdede forordning er skærpet kontrol med eksport af cyberovervågningsudstyr. Det har været en politisk prioritet, siden det, i kølvandet på Det Arabiske Forår, kom frem, at europæiske virksomheder havde leveret udstyr anvendt til overvågningen af civile og oprørsgrupper. Forordningen indfører således både en ny definition af "cyberovervågningsprodukter" (se artikel 2(20)) og en specifik "catch-all" kontrolbestemmelse for eksport af cyberovervågningsudstyr. Det betyder, at eksport af cyberovervågningsudstyr, der ikke er anført på kontrollisten (bilag 1), kræver tilladelse, hvis der foreligger oplysninger om, at udstyret planlægges anvendt til overtrædelse af menneskerettighederne (se artikel 5). Den nærmere fortolkning af de nye regler vil blive uddybet i retningslinjer fra Kommissionen.
Krav om interne compliance programmer (ICP'er) og due diligence
Et andet særligt fokusområde for den omarbejdede forordning er indførelsen af en generel pligt til etablering af interne compliance programmer (ICP'er) for eksportører, mæglere, ydere af teknisk bistand, mv. ICP'er defineres af forordningen som "ongoing effective, appropriate and proportionate policies and procedures", herunder due diligence foranstaltninger designet til at vurdere risici ved konkrete eksporter og kunder (se artikel 2(21). Pligten til at etablere et ICP er, med visse undtagelser, bl.a. et vilkår for at opnå globale eksporttilladelser. Konkret bør ICP'er også tage hensyn til virksomhedens størrelse og eksportens omfang, dvs. kravene er mere omfattende for store virksomheder og omvendt.
Opdaterede definitioner
To nye generelle tilladelsestyper
Den omarbejdede forordning indfører to nye generelle EU-tilladelser:
Forordningen fastsætter en række detaljerede vilkår for begge tilladelsers anvendelse.
Justering af tilladelsesvilkår og dokumentationskrav
Forordningen indeholder en generel justering af eksporttilladelsesvilkårene, så globale og individuelle tilladelser som udgangspunkt kun vil være gyldige i to år. Tilladelser til eksport, relateret til større og dermed længerevarende projekter, kan i udgangspunktet gælde i op til fire år (se artikel 12(3).
Kravet til opbevaring af dokumentation forlænges fra tre til fem år (regnet fra slutningen af kalenderåret, hvor udførslen fandt sted).
Forbedret myndighedssamarbejde og kontrol
Forordningen giver også mulighed for et styrket samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder og Kommissionen samt myndighederne imellem. Det fremgår tydeligt af forordningen, at baggrunden er et ønske om en mere effektiv håndhævelse af reglerne for eksportkontrol. Det er i tråd med den danske regerings politik og indførelsen af skærpede beføjelser til Erhvervsstyrelsen, herunder adgangen til uanmeldte kontrolbesøg.
Jurainfo.dk er landets største juridiske nyhedsside. Her finder du juridiske nyheder, kurser samt ledige juridiske stillinger. Vi hjælper dagligt danske virksomheder med at tilegne sig juridisk viden samt at sætte virksomheder i forbindelse med den rigtige juridiske rådgiver, når de har brug for råd og vejledning.